Ukrajina ako ekonomická príležitosť
Ekonomické dejiny krajín sovietskeho bloku sú históriou nevyužitých príležitostí. Územia s obrovským prírodným bohatstvom neboli obhospodarované rovnako efektívne, ako to dokázalo slobodnejšie obyvateľstvo v USA, Kanade, či Austrálii. Rakovina feudálneho a neskôr socialistického nevoľníctva utopila východ v ekonomickom marazme.
![Ukrajina ako ekonomická príležitosť](https://iness.sk/sites/default/files/styles/article_cover/public/image/blog/ukrajina.jpg?itok=qMVPShsL)
Existenčná vojna môže byť pre Ukrajinu momentom, kedy sa definitívne odstrihne od sovietskeho dedičstva. Ukrajinská protiofenzíva na severovýchode po prvý krát dovolila miesto snívania reálne uvažovať nad mierovou budúcnosťou krajiny. Všetky staré pupočné šnúry boli prerezané motorovou pílou a jediná možná budúcnosť je so západom.
Čo to znamená pre Slovensko? Možno oveľa viac, ako by sa na prvý pohľad zdalo. Jedna z budúcností, ktorá nie je istá, ale viem si ju predstaviť, obsahuje o dekádu či dve prudko rastúcu Ukrajinu, pre ktorú jej susedia môžu byť mostom do vyspelého sveta.
Nehovorím teraz o keynesiánskej radosti z falošného „rastu“ vďaka obnove rozbombardovanej infraštruktúry, ale o skutočnom rozvoji blahobytu. Jedným faktorom sú prírodné bohatstvá, prítomné, ale dosiaľ biedne využité. Ukrajina má najväčšie odhadované zásoby plynu na území Európy (cez 5 biliónov kubíkov, 1000 rokov spotreby Slovenska) a po Nórsku druhé najväčšie dokázané, šieste najväčšie zásoby uhlia na svete, je v prvej desiatke producentov gália, titánu, železa, germánia, mangánu, uránu, obrovský potenciál je v lítiu, vzácnych zeminách...
Druhý faktor je schopnosť produkovať. Ukrajina má toľko ornej pôdy, čo Nemecko a Francúzsko dokopy, no potenciál nedrieme len v ukrajinskom poľnohospodárstve. Krajina bola za čias ZSSR centrom strojárskeho priemyslu a z neho časť dokázala prežiť aj transformačnú mizériu. Hoci v súčasných bojoch hviezdia najmä západné Javeliny či HIMARSy, veľa práce odviedli aj zbrane domácej (postsovietskej) výroby.
Problémov však bude dosť. Jedna otázka je, ako sa relatívne „špinavá“ ukrajinská ekonomika dokáže zaradiť do sveta Green dealu. Ukrajinci sú zvyknutí pri hľadaní riešení improvizovať (v dobrom aj v zlom), čo takisto nejde dokopy s unijnou ekonomikou, kde je zregulovaný aj maximálny príkon vysávača. Ukrajina nebude číslami „pasovať“ ani do bruselských predstáv o federálnom sociálnom systéme či trhu práce. Eurofondy vytvorili u nás celý nový svet profesionálnej korupcie, môžu nebezpečne ohlodať morálku aj tam. Napriek tomu všetkému, mať prosperujúceho suseda je v kapitalizme vždy prospešné pre obe strany.