Plošné rodinné prídavky - plytvanie alebo nevyhnutnosť?
Diskusné fórum venované možnostiam úspor vo výdavkoch rodinnej politiky, s podtitulom Rodinné prídavky – plytvanie alebo nevyhnutnosť?, sa konalo 20.11.2012 v bratislavskom Pálffyho paláci. Na podujatí vystúpili Miroslav Beblavý (poslanec NR SR), Anton Marcinčin (poradca Ministra financií SR), Radoslav Procházka (poslanec NR SR) a Ján Dinga (analytik INESS), ich príspevky si prišlo vypočuť viac ako 40 poslucháčov.
![Plošné rodinné prídavky - plytvanie alebo nevyhnutnosť?](https://iness.sk/sites/default/files/styles/article_cover/public/image/event/079af28656f58819.jpg?itok=inzmZvJW)
Nakoľko s výnimkou prezentácie Jána Dingu, ktorú si môžete stiahnuť tu, nevyužili ostatní panelisti možnosť prezentácie, uvádzame pre informáciu niektoré z postrehov prednášajúcich k téme rodinná politika. Zvukový záznam z podujatia si môžete vypočuť tu..
Miroslav Beblavý
·
Zmeny v prídavkoch na deti by mali byť súčasťou komplexnej reformy rodinnej politiky (vrátane daňových bonusov), posúdiť je potrebné dostupnosť ostatných služieb potrebných pre rodiny (napr. materské škôlky)
·
Znižovanie dávok by malo byť posudzované aj v súvislosti so zmenou hraničného daňového zaťaženia rodín
·
Aj v prípade prídavkov je možné uvažovať o postupnom klesaní dávky
·
Zrušenie plošných dávok môže vyvolávať stigmatizáciu poberateľov (to sú tí chudobní, „leniví“ a pod.)
·
Rodinná politika by mala byť hodnotená aj s ohľadom schopnosti zamestnania sa vychovávajúcich rodičov (aby dávky a príspevky nedržali rodičov doma)
·
Zrušenie prídavkov pre vysokoškolákov by malo byť spojené s vyššou dostupnosťou študijných štipendií
·
Súčasná verejná mienka požaduje zásluhovosť, kto viac platí, mal by mať nárok na dávky, čo je v rozpore so solidárnym financovaním – zmenu bude ťažké presadiť
·
V dnešných časoch zvyšujúcej sa nedôvery voči štátu je dôležité, aby stredná vrstva riadne platiaca dane a odvody mala pocit, že od štátu aj niečo dostáva
Anton Marcinčin·
Neposkytovanie dávok najvyššej príjmovej skupine je normálne, predmetom transferov by mala byť solidarita
·
Reforma rodinnej politiky musí byť posudzovaná v kontexte zamestnanosti
·
Zarážajúca je neschopnosť municipalít financovať komunitné rodinné centrá
·
Dávková politika by sa mala riadiť princípom Platiť a kontrolovať
Radoslav Procházka·
Rodinné prídavky by mali byť zrušené
·
Mala by byť zvýšená zákonná suma životného minimum prisudzovaná nezaopatrenému dieťaťu (dnes zhruba 88 Eur)
·
Systém transferov by mal byť jednoduchý a prehľadný – prehľadnosť je hodnota sama o sebe
Pani Petrášová zo Štatistického úradu SR pripravila pre záujemcov zaujímavé medzinárodné porovnania, ktoré si môžete pozrieť tu a tu. V diskusii, ktorá prebiehala aj po skončení fóra, padli zaujímavé otázky, ako aj fakty (v EÚ je bežné zdaňovanie dávok, zhruba od 300 Eur).
Komentár organizátorov:
Diskusný panel naplnil očakávania, prednášajúci sa kriticky vyjadrili k súčasnému nastaveniu rodinnej politiky z viacerých uhlov pohľadu, aj s užitočným prehľadom minulého vývoja. Absenciu komplexného návrhu reformy rodinnej politiky do istej miery považujú ako nedostatok nami publikovanej štúdie. Treba spresniť, že cieľom štúdie bolo rozvíriť diskusiu na tému šetrenia vo verejných výdavkoch, pričom práve rodinná politika predstavuje veľký objem prostriedkov, ktoré nie sú vynakladané efektívne. Štúdia neobsahuje komplexný návrh reformy rodinnej politiky, keďže úlohou INESS nie je navrhovať, ako používať zdroje daňových poplatníkov, ale kde ich ušetriť. Sme presvedčení, že práve nižšie daňové zaťaženie je efektívnejší podporný mechanizmus. Samotný návrh bol pritom formulovaný veľmi opatrne, s cieľom neodstrašiť politickú obec radikálnosťou. Zrušenie prídavkov by rodine s jedným dieťaťom ukrojilo maximálne 2% príjmu, dvojdetnej rodine necelé 4% (dopad na hraničné daňové zaťaženie, resp. motiváciu pracovať bude minimálny).
Z pohľadu rodinnej politiky je dostupnosť služieb pre rodiny kľúčová, pričom za najväčšiu prekážku tejto dostupnosti považujeme byrokratické a administratívne náklady s tým spojené. V neposlednom rade je to aj vysoké zdanenie práce, ktoré bráni rozvoju legálneho opatrovateľstva. Z vystúpenia zúčastnených politikov (snáď s výnimkou p. Procházku) si mohol divák odniesť jeden zaujímavý postreh. V ich argumentácii akoby chýbal kontext súčasného vysokého deficitu a rastúceho dlhu. Náš návrh síce vnímajú pozitívne, ale boli by ho podporiť iba ako súčasť komplexnej reformy rodinnej politiky. Vo financovaní neefektívnych rodinných prídavkov teda môžeme pokračovať, bez ohľadu na to, že kvôli nim musíme zvyšovať dane.
Za podporu pri organizácii podujatia ďakujeme Združeniu podnikateľov Slovenska.
Fotogaléria z podujatia: