Deflácia klope na dvere
Denník Hospodárske noviny uverejnil dňa 22.5.2023 komentár analytika Martina Vlachynského k aktuálnej inflácii.
![Deflácia klope na dvere](https://iness.sk/sites/default/files/styles/article_cover/public/image/blog/hn_129.jpg?itok=9ijBhC0h)
Martin Vlachynský, INESS:
"Priemerná marcová medziročná inflácia v eurozóne bola sedem percent, na Slovensku 15, v Česku takmer 17 percent a v Maďarsku krásnych 26 percent. Napísať slovo „deflácia“ sa zdá skoro ako rúhanie. A predsa, po každej zábave prichádza ťažké ráno. Aké signály tomu nasvedčujú? Prvým signálom je samotná štatistika. Už niekoľko mesiacov sa inflácia v Európe a USA spomaľuje (pozor, to nie je deflácia!). Minimálne jeden kľúčový komponent už rásť prestal dávno a čoskoro sa aj štatisticky dostane do deflácie – energie. Tohtoročný júnový plyn stojí aktuálne 37 eur, minuloročný stál výrazne vyše 100 eur. To je 70-percentná deflácia. Pokles cien začína blikať aj mimo spotrebných statkov. Pozri ceny nehnuteľností. Padajú v mnohých krajinách Európy, najmä však na severe. Na Slovensku poklesli ponukové ceny za dva kvartály o sedem percent, pokles skutočných cien môže byť ešte prudší. To je cenová deflácia. Inflácia a deflácia sú monetárne fenomény, a ak chceme vidieť budúcnosť, musíme sa pozrieť na to, čo sa deje s monetárnymi veličinami, teda aká je peňažná deflácia. Rast úrokov je jasne viditeľný už aj laikovi. No to, čo nás najviac zaujíma, sú takzvané monetárne agregáty M, ktoré predstavujú sumu peňazí v ekonomike. M1 je úzkou definíciou peňazí (hotovosť a bežné účty), M2 trocha širšou (zahŕňa aj sporiace účty) a M3 najširšou (zahŕňa napríklad aj dlhopisy so splatnosťou do dvoch rokov). Monetárne agregáty ukazujú, aká úspešná je centrálna banka v „tlačení peňazí“ pomocou nástrojov, akými sú úrokové sadzby a nákup či predaj cenných papierov na trhu. Nad monetárnymi agregátmi nemá centrálna banka priamu kontrolu. O tom, koľko z „vytlačených peňazí“ sa premení na kolujúcu hotovosť či úvery a koľko z nich ostane nečinne ležať na rezervnom účte, rozhoduje ochota bánk tvoriť peniaze úvermi. Množstvo skutočných peňazí vyjadrených monetárnymi agregátmi v USA aj Európe nielenže spomalilo rast (M3 v eurozóne), ale dokonca začalo klesať (M1 v eurozóne a M2 v USA). To znamená menej peňazí vo vreckách spotrebiteľov, na účtoch podnikateľov a menej úverov. Je to dobrá správa? No, asi tak ako ranná opica. Znamená, že ste úspešne prežili noc. Ale niečo si za tú noc budete musieť pretrpieť. Deflačné signály sú aj signálmi bankrotov, recesie a rastu nezamestnanosti. Je deflácia už daná? Asi tak, ako je daná politika centrálnych bánk. Dnes je nejaká, no ak sa zajtra dostanú do problémov verejné financie Talianska či Francúzska, tak môže byť rýchlo iná. Ako keď skúsite zahnať opicu troma rýchlymi pivami."