ECB zmenila históriu. Sadzbu poslala do záporných čísel (Finweb)
Ekonomický portál Hospodárskych novín Finweb cituje dňa 5.6.2014 Martina Vlachynského z INESS v téme zníženia sadzieb ECB.
![ECB zmenila históriu. Sadzbu poslala do záporných čísel (Finweb)](https://iness.sk/sites/default/files/styles/article_cover/public/pictures/media/finweb.png?itok=Tq90X_fI)
Eurobanka poslala prvýkrát v histórii svoju depozitnú sadzbu do zápornej hodnoty. Chce podporiť ekonomiku a zabrániť deflácii.
Európska banka dnes naplnila odhady analytikov a ekonómov. Depozitnú sadzbu poslala prvýkrát v histórii do zápornej hodnoty. Komerčné banky tak budú musieť za uloženie peňazí v ECB platiť. Banka si uvedomuje, že kríza v Európe ešte ani zďaleka neskončila a opäť vytiahla zbraň, ktorú používa už od začiatku krízy.
Rada guvernérov ECB znížila svoj kľúčový úrok o 10 bázických bodov na nové rekordné minimum 0,15 percenta. Depozitná sadzba klesla o 10 bázických bodov na -0,10 percenta.
Cieľom banky je "vyhnať" peniaze komerčných bánk spiacich vo virtuálnych trezoroch ECB do ekonomiky. Podľa Martina Vlachynského z Iness sa to doterajšími zníženiami príliš nepodarilo a navyšie v depozitoch ECB je oveľa menej peňazí ako pred rokom, pretože značná časť peňazí odišla na splátky LTRO.
Historický krok ECB v skratke
Čo sa stalo?
ECB znížila depozitnú sadzbu, za ktorú si u nej banky ukladajú peniaze, do záporných hodnôt na -0,1 percenta. Banky tak budú musieť za uloženie si peňazí v ECB platiť
Zároveň banka znížila kľúčovú sadzbu na 0,15 percenta. Od tejto sadzby komerčné banky odvíjajú výšku úrokov na hypotékach.
Čo tým chce ECB dosiahnuť?
Banka chce znížením depozitnej sadzby donútiť banky zvýšiť úverovanie v eurozóne. K firmám by sa malo dostať viac peňazí, čo by malo zvýšiť množstvo investícii a zároveň zvýšiť aj infláciu. Takto chce eurobanka bojovať s defláciou.
Aký dopad budu mať tieto kroky?
Väčšina analytikov neočakáva od tohto kroku výrazný dopad na trhy. Tento krok je skôr symbolom, ktorý prevracia doterajšie vnímanie úročenia peňazí a prevracia monetárnu politiku naruby. Veriteľ bude de facto platiť úroky dlžníkovi.
Banka môže týmto krokom oslabiť euro, prípadne pripraviť pôdu na ďalšie zníženie úročenia. Slabšie euro by podľa Kamila Borosa z X-Trade Broker mohlo aspň mierne potlačiť nahor ceny pohonných hmôt, prípadne aj ďalších importovaných komodít a aspoň malou mierou prispieť k priblíženiu sa inflácie k dvojpercentnnému cieľu.
Šéf ECB Draghi zároveň na tlačovej konferencii oznámil, že ECB ponúkne bankám v eurozóne lacné úvery prostredníctvom dlhodobých refinančných operácií (LTRO), aby začali viac požičiavať firmám a domácnostiam a podporili tak rast ekonomiky. Program má trvať štyri roky a ECB je pripravená poskytnúť bankám 400 miliárd eur.
Čítajte viac: Čo očakávajú ekonómovia
ECB chce týmto krokom podporiť poskytovanie úverov firmám v eurozóne a zabrániť tak deflácii. Rada ekonómov však neverí, že by tento krok mohol donútiť banky k poskytovaniu väčšieho množstva úverov. "Pokiaľ banka peniaze požičia, tak skončia v inej banke a namiesto pohadzovania si horúceho zemiaku to banky príjmu ako daň," upresňuje dopady tohto kroku na komerčné banky Boros.
Experti vo všeobecnosti počítali s uvoľnením menovej politiky. Dôvodom boli vyhlásenia predstaviteľov ECB, ktorí dali najavo, že budú bojovať s dlhodobo nízkou infláciou. Medziročná miera inflácie v eurozóne sa v máji spomalila na 0,5 percenta z 0,7 percenta. ECB zaručuje cenovú stabilitu pri medziročnej miere inflácie tesne pod dvoma percentami.
Dušan Jančovič